|
Creado por Martin Hauser
hace más de 2 años
|
|
Pregunta | Respuesta |
Akciórádiusz / hatósugár-elmélet | Ez egy földrajzi sugár, ami Belgrádig / Nándorfehérvárig terjedt. Az elmélet szerint ezen a vonalon belül tudott az oszmán sereg hatékonyan működni. |
Alsótábla | A rendi gyűlés egyik kamarája (képviselőháza). Vezetője: személynök. Tagok: a köznemesség, alsópapság, a városok küldöttei. |
Bánság | Határvédelmi céllal létrehozott közigazgatási egység, terület a Magyar Királyság körül. Célja, hogy feltartsák a törököt (pl.: Macsói és Szreberniki bánság). |
Bécsi béke | Bocskai és a HB-k között (1606 júniusa), a Bocskai-féle felkelést oldotta meg. Bocskai lemondott a magyar fejedelmi címéről. A Habsburgok szabad vallásgyakorlást ígértek, a rendi jogok tiszteletben tartását, a tisztségeket újra betölthették, Erdély önállóságának visszaállítása. |
Bujdosók / kurucok | Az elbocsájtott végvári katonák, illetve azok, akik a magyarországi viszonyok miatt (gyászévtized) Erdélybe, vagy akár a Hódoltság területére menekültek. Számuk folyamatosan gyarapodott, a társadalom minden rétege képviseltette magát. |
Drinápolyi béke | Habsburg Miksa és II. Szelim kötötte 1568-ban. A béke 25 évre rögzítette a határvonalakat. Kimondta, hogy a felek beszüntetik a nyílt háborút (a határháború ugyanúgy általános). Miksa vállalta, hogy adót fizet, s nem támadja meg Erdélyt. |
Első bécsi hadjárat | 1529-ben következett be, az oszmánok három hetes, ámde sikertelen ostrom alá vonták Bécset. |
Erdélyi Fejedelemség | A középkori Magyarországból kiszakadt államalakulat. Két nagy területi egységből épült fel, az erdélyi tartományból és a Partiumnak, magyarul részeknek nevezett területből, ami alatt a Magyar Királyság Tiszántúli részeit értjük. A fejedelemség központja Gyulafehérvár. |
Felsőtábla | A rendi gyűlés egyik kamarája (képviselőháza). Vezetője a nádor. Tagok: a katolikus főpapok (a 2 érsek és a püspökök), a főnemesek / arisztokrcácia. A felsőtábla tartotta a kapcsolatot az uralkodóval és az alsótáblával. |
Gyalui egyezmény | A váradi béke felújítása volt. Tehát a Magyar Királyság keleti fele, János Zsigmond országrésze Habsburg uralom alá kerül, de cserébe a császári hadaknak vissza kellett foglalniuk Buda várát. |
Gyászévtized | Az 1671-1681-es időszak, ami a Wesselényi-féle összeesküvés miatt következett be. Az uralkodó visszaszorította a rendeket, megemelte az adókat, erőszakos ellenreformációba fogott, a végvári katonákat pedig megpróbálta beolvasztani a császári hadseregbe. |
Habsburg vagy Dunai Monarchia | A Habsburgok által uralt területek. Ide tartozott egyrészről a Magyar Királyság megmaradt része, a cseh területek, az osztrák tartományok, illetve 1556-tól a Német-római Császárság is. |
Hajdúk | Paraszti származású kálvinisták voltak, akik Bocskait támogatták a felkelésében. Bocskai ezért kollektív nemességet adott nekik, s letelepítette őket a pusztává vált birtokokon. Ezért cserébe katonáskodtak. |
Házassági szerződés | II. Lajost eljegyezték Habsburg Máriával, nővérét, Jagelló Annát pedig Habsburg Ferdinánddal (1506). Ferdinánd e szerződésre, tehát a dinasztikus kapcsolatra hivatkozva tartott igényt a magyar trónra. |
Hódoltság | A kifejezésen a török által elfoglalt területeket értjük, ennek központja Buda volt. |
Karlócai béke | A visszafoglaló háborúkat zárta le, 1699-ben. A törökök elismerték a Hódoltság elvesztését, az ország területe – a Temesköz kivételével – végleg felszabadult, s kormányzóság formájában Erdély is Habsburg fennhatóság alá került. |
Királyi Magyarország | A Magyar Királyság megmaradt része, melynek központja Pozsony lett. Itt a Habsburg-dinasztia uralkodott. Magyarország a Habsburg vagy Dunai Monarchia részét képezte, ami azokat az országokat területeket jelöli, ahol szintén a dinasztia uralkodott. |
Kormányzati reform | Habsburg Ferdinánd hajtotta végre, hogy központosítsa (egységesítse) birodalma eltérő államainak irányítását. Olyan központi hivatalokat hozott létre, amik a helyi (a cseh, a magyar, az osztrák) intézmények felett álltak. |
Linzi béke | I. Rákóczi György kötötte a Habsburgokkal. Rákóczi György megkapta a korábban Bethlennek juttatott vármegyéket és újra megerősítették a bécsi békét, a vallásszabadságot pedig kiterjesztették a jobbágyokra is. |
Mohácsi csata | 1526. augusztus 29-én vívta a török a magyarokkal. A magyarok hatalmas vereséget szendvedtek, elveszett a sereg fele, a nemesek és a főpapság egy része, de a legnagyobb veszteség II. Lajos király halála volt, ami miatt dinasztiaváltás következett be. |
Nemesi vármegye | A nemesek önkormányzati és érdekképviselő szerve, ami magára vette a végrehajtói funkciót is. Tehát gondoskodott a törvények végrehajtásáról. Élén: az uralkodó által kinevezett, fizetett főispán. Ő képviselte az uralkodói hatalmat. Tényleges irányító: alispán (köznemes). |
Nikolsburgi béke | Bethlen Gábor kötötte a Habsburgokkal. Lemondott a magyar fejedelmi és királyi címéről, megerősítették a bécsi békét. A Habsburgok cserébe Bethlennek adtak hét kelet-magyarországi vármegyét. |
Perszonálunió | Két, vagy több független állam szövetsége, amelyet csak a közös uralkodó személye kapcsol össze. Tehát az összekapcsolt államok berendezkedése, törvényei és szokásai eltérnek, csak az uralkodó közös. |
Rákosi végzés | 1505-ben kimondták, hogy ha Ulászló fiúörökös híján hal meg, akkor a trónt csak országlakos (a magyar királyság lakója) töltheti be. Ez volt Szapolyai János jogalapja, hogy betölthesse a magyar trónt. |
Rendi gyűlés | Rendi országgyűlésnek is nevezik. Itt hozták a törvényeket. Az uralkodó hívta össze, s először Rákosmezőn, majd az ország három részre szakadását követően Pozsonyban ülésezett. Az országgyűlés két részből állt, az alsótáblából és a felsőtáblából. |
Speyeri szerződés | Zsigmond kötötte Habsburg Miksával 1570-ben. János Zsigmond lemondott a választott királyi címéről és felvette az Erdély és a Részek Fejedelme címet. Elismerte, hogy az Erdélyi Fejedelemség a Magyar Korona része. Kölcsönös katonai segítségnyújtás, ha János Zsigmond örökös nélkül halna meg, akkor az országrész a Habsburgokra száll. |
Szakaszos vagy lépcsős hódítás elve | Lényege, hogy az oszmánok a célpontot nem egyszerre hódítják meg, hanem több egymást követő lépcsőre támaszkodva (nézd meg a korábban kapott leírást). |
Szent Liga | 1684-ben megalakult szövetség, melynek célja a török kiűzése volt. XI. Ince pápa közvetítésével jött létre, s tagjai a Habsburg Birodalom, Velence, Lengyelország és később Oroszország voltak. |
Téli Hadjárat | Zrínyi Miklós indította 1664 telén. Körülbelül 20.000 fős sereggel hatolt be a Hódoltság területére. Külvárosokat gyújtottak fel (Pécs) és eljutottak Eszékig is, ahol felégették a 6 km (mocsaras vidék miatt) hosszú tölgyfahidat, ami a Budára vezető hadiút részét képezte. |
Titkos tanács / Konferencia | Mindössze 5-6 taggal indult, de később kibővült, s a növekvő létszám miatt hozták létre a Titkos Konferenciát. A tanács az uralkodó nagyon szűk, bizalmi köréből tevődött össze. Itt alakították ki a Habsburg Monarchia működési kereteit, itt születtek meg a legfőbb döntések. Tehát mind a bel-, mind a külpolitikát az ellenőrzése alatt tartotta. |
Udvari Haditanács | Feladata a Habsburg Monarchia hadügyeinek irányítása volt, illtve a külföldi államokkal, így az oszmánokkal folytatott diplomáciát is itt bonyolították. Tehát elsősorban hadi, részben pedig diplomácia feladatkört látott el. |
Udvari Kamara | A pénzügyekkel foglalkozott, feladata az állami bevételek kezelése volt. |
Udvari Kancellária | Feladata eredendően az oklevelek, okiratok írásba foglalása volt. De mivel minden az uralkodó nevében kibocsátott dokumentum átment a kancellárián, így a kancellárnak rálátása volt minden ügyre, s nagy befolyással bírt. |
Vasvári béke | A Habsburgok és a törökök kötötték a téli hadjáratot követően. Érsekújvár oszmán kézen maradt, a lerombolt Zrínyiújvárat tilos volt újjáépíteni. Titokban kötötték, s amikor kitudódott, az hatalmas felháborodást keltett, mivel oszmán győzelmet sugallt, holott a csatában a Habsburgok érték el a nagyobb sikert. |
Vazallus | Jelentése alárendelt személy vagy állam. Amikor egy személy vagy állam függőségi viszonyban áll. Vazallus állam esetén az adott állam adót fizetett, s elvesztette önállósága nagyrészét. |
Váradi egyezmény/béke | 1538-ban kötötte meg I. Ferdinánd és Szapolyai János. Elismerték, hogy egyikük sem tudja legyőzni a másikat. A szerződésben két részre osztották az országot: a keleti rész Szapolyai Jánosé, a nyugati Ferdinándé lett. + I. János halála után az egész ország Ferdinándra száll. |
Végvári katonaság / vitézlő rend | A végvárakon szolgáló katonaságot nevezzük vitézlő rendnek, ami a török korban sajátos társadalmi csoporttá alakult. A katonák felismerték, hogy nagy számuk és a katonai potenciáljuk miatt befolyásra tehetnek szert, s így jött létre ez a csoport. Összetétele vegyes volt (nemesek és parasztok is). |
Vilajet | A török Hódoltság területén kialakított közigazgatási egység (mint a vármegye), melynek élén a beglerbég állt. |
Wesselényi-féle összeesküvés | A szégyenletes vasvári béke (1664) és a Habsburg-házzal szembeni bizalmatlanság miatt kezdődött. Az összeesküvők 1670-ben katonai felkelés robbantottak ki, ami azonban hamar összeomlott. Ezt Habsburg megtorlás (gyászévtized) követte. |
Zsitvatoroki béke | A tizenötéves háborút zárta le 1606 novemberében. Az akkori erőviszonyok alapján kötötték meg, mindenki megtarthatta, amit elfoglalt: oszmán kézen maradt Kanizsa, Eger és Bihács, a keresztények pedig megtarthatták a nógrádi várakat, megszűnt a Habsburgok adókötelezettsége. |
¿Quieres crear tus propias Fichas gratiscon GoConqr? Más información.